2024.07.29. 08:22
Hosszabbodó trópusi éjszakák – Sopronban és Győrben 3–4 fokkal melegebb a július a megszokottnál – hírgrafika
Soha ilyen hosszan nem tartott még a hőségriasztás, mint idén júliusban. Hétfővel oldották fel végül, így tizenöt napon át főttünk a kánikulában, beállítva az 1994-es korábbi rekordot. Ám azóta is tikkasztó a meleg, a hétvégére pedig újra visszatérhetnek a 35 fokos nappali csúcshőmérsékletek. Meteorológus és a mentőszolgálat segítségével tekintünk vissza a legforróbb két hétre és pillantunk egy kicsit a jövőbe.
Hosszú ideig volt hőség egyfolytában, Győrben és Sopronban 35–36 fokos csúcsokkal. Fotó: Molcsányi Máté
- – A trópusi éjjelek száma évtizedről évtizedre drasztikus emelkedést mutat Győrben és Sopronban – mutatott rá Kiss Márton, a HungaroMet Zrt. Sopron-kurucdombi állomásának meteorológusa, aki a Kisalföld kérésére beszédes számokban gyűjtötte össze nemcsak az elmúlt hetven év (lásd a grafikánkon), hanem az idei nyár adatait is.
- Eszerint a június a mérések kezdete óta az ötödik legmelegebb lett Magyarországon, 21,6 fokos havi átlaghőmérséklettel.
- Győr-Moson-Sopronban mintegy 15–20 százalékkal növekedtek a mentőszolgálat esetszámai a tartós kánikula miatt.
![](https://cdn.kisalfold.hu/2024/07/6Qp6E7GMR_KplSDT1Gz1PpgqfqEek3BFxOMMeuZIN1E/fit/1200/815/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzc2YWI2MTM5NWE1YjQ0ZGQ4ZmYwYmYxM2YzMzc5YmI0.jpg)
– Ugyanakkor – folytatta Kiss Márton – 2024-ben eddig minden hónap az átlagnál melegebb időt hozott. (Kiemelkedő volt a február, mely mintegy 7 fokkal volt melegebb a megszokottnál, gyakran áprilisra jellemző hőmérsékleteket mutatva.) Július eddig eltelt napjai is jóval az átlagosnál melegebb értékeket hoztak. A július 9–17. közötti hőhullám idején 22 hőmérsékleti napi rekord dőlt meg, és 5 napon is meghaladta a 40 fokot az országban mért legmagasabb hőmérséklet. A legmelegebb 41,6 fok volt, melyet július 16-án Kelebián regisztráltak.
A szervezet éjjel sem regenerálódott
Győr-Moson-Sopron adatait nézve: a havi átlaghőmérséklet júniusban Sopronban 20,8, Győrben 21,3 fok volt, ez csak kevéssel (1,0–1,5 fok) haladta meg a sokévi átlagot, ugyanakkor a júliusi kánikula a hónap középhőmérsékletét Sopronban máris 24,1 fokra, Győrben 24,7 fokra emelte. Ez mintegy 3–4 fokkal melegebb a megszokottnál. Kiss Márton hangsúlyozta, hogy júliusban Győr-Moson-Sopronban is meleg volt, de a hőség jóval mérsékeltebben jelentkezett, mint az ország déli határán. Sopronban egy napon, Győrben két napon haladta meg a napi maximum- hőmérséklet a 35 fokot, azaz volt forró nap. Győrben július 12-én volt a legmelegebb 36,5 fokkal, míg Sopronban 10-én 35,6 fokkal. (Júniusban forró nap régiónkban nem volt, de a hónap második felében több napon is 30–34 fok között alakult a csúcshőmérséklet.) Szintén fontos jelzőszám az úgynevezett trópusi éjjelek száma, amikor a leghűvösebb hajnali órákban sem süllyed 20 fok alá a hőmérséklet. Ilyenből Sopronban júniusban egy, júliusban hét nap volt, Győrben júniusban 2, júliusban 8. Jelezte: ezeken a napokon természetes körülmények között nagyon nehéz a szervezet éjjeli regenerálódása.
Eső sem enyhítette a hőséget
– A június még bőséges csapadékot hozott: Sopronban 107,8 millimétert, Győrben 122,8 millimétert mértünk, gyakoriak voltak a felhőszakadással járó zivatarok. Júliusban a csapadék is elapadt: az adatok feldolgozásának időpontjáig, július 24-ig Sopronban 25,4 millimétert, míg Győrben csupán öt millimétert mértünk. Emiatt a felső egyméteres talajrétegben a vízhiány már eléri a 100 millimétert, a talajnedvesség pedig 41–43 százalékra csökkent. A vármegye keleti részén foltokban már nagy fokú aszály tapasztalható, de a többi része is enyhe vagy közepes aszállyal küzd – tette hozzá Kiss Márton.
Idős és fiatal egyaránt szenvedett
Sebő Katalin, az Országos Mentőszolgálat kommunikációs szervezője a Kisalföldet arról tájékoztatta, hogy Győr-Moson-Sopronban megközelítőleg 15–20 százalékkal növekedtek az esetszámok a tartós kánikula miatt.
– A kánikulában az egyik leggyakoribb probléma a hőség okozta ájulás, ennek vannak előjelei: hányinger, szédülés, fülzúgás, sápadtság, verejtékezés. Ezeket a legtöbb esetben az erek kitágulása okozza, ilyenkor ugyanis átmenetileg nem jut megfelelő mennyiségű vér az agyba. A leginkább veszélyeztetett csoportok az idősek, a gyerekek és a súlyos betegséggel élők, például szív- és érrendszeri betegek – hívta fel a figyelmet az OMSZ munkatársa –, hiszen ők fokozottan ki vannak téve az extrém hőség kockázatainak, de a 40 fok körüli hőmérséklet már az egészséges, fiatal szervezetet is megterheli.